![](https://euo5gycq4pf.exactdn.com/app/uploads/2023/04/b4c6ca97-nature-walking-animal-strong-768x512.jpg?strip=all&lossy=1&ssl=1)
Suunnittelu
Verkkopalveluprojektin ei tarvitse olla iso mörkö
Hion
Monimutkaisten kokonaisuuksien hahmotus ilman konkretiaa on vaikeaa ja turhauttavaa. Siksi jo palvelukehityksen alkuvaiheessa kannattaa kommunikoida konkreettisten prototyyppien avulla.
Yksi suosikkihetkiä työssäni on usein se, kun näytän asiakkaalle ensimmäisen version uuden verkkopalvelun prototyypistä. Yleensä se on ensimmäinen hetki, kun tilaajalle konkretisoituu asia jota ollaan tekemässä, ja reaktio on lähes poikkeuksetta innostunut ja ehkä helpottunutkin, vaikka protosta vielä usein löytyykin selkeitä puutteita tai epäkohtia. “Ai katos, en olisi uskonut, että vielä olisi näin pitkälle valmiin näköistä”, “Tämähän alkaa olla jo sellaista kun on puhuttu” ovat yleisiä kommentteja, joita tässä vaiheessa kuulee.
Usein ennen prototyypin ensimmäiseen versioon pääsemistä tilaaja on jo valitettavasti tehnyt ehkä kuukausia tai jopa vuosia valmistelua uuden palvelun pohjalle, ja projektista on saattanut kasvaa organisaation sisällä iso mörkö, joka pitää ihmisiä varpaillaan, koska kyse on usein isoista kokonaisuuksista, joita on vaikea hahmottaa pelkkien puheiden tai dokumenttien varassa.
Olemme tehneet Hionilla varmaankin yli 200 projektia, ja jos on yksi asia jonka olemme huomanneet, on se että projektien määritykset, suunnitelmat ja jopa tavoitteet muuttuvat aina jonkin verran matkan aikana. Suunnittelun pohjana pitää toki olla riittävä määrä materiaalia, ja tavoitteet selkeät, mutta varsinkin laajoissa projekteissa ei yleensä kannata suunnitella koko palvelukonseptia yhdessä rysäyksessä, vaan vaiheittain, keskittyen ensin oleellisimpiin asioihin, ja todentamaan suunnittelussa tehtyjä olettamuksia mahdollisimman pian prototyypin tai MVP:n avulla. Hyvä prototyyppi on ennen kaikkea kommunikoinnin väline, joka antaa riittävän määrän konkretiaa kehityksen pohjalle, ja jonka avulla voidaan todeta toimiiko suunniteltu ratkaisu vai ei. Parhaat palvelut syntyvät tilaajan, asiantuntijoiden ja käyttäjien välisen kommunikaation ja jaetun ymmärryksen tuloksena, ja yhteinen ymmärrys löytyy vasta konkretian kautta.
![](https://euo5gycq4pf.exactdn.com/app/uploads/2017/04/1cf59d57-shared-understanding.jpeg?strip=all&lossy=1&ssl=1)
Älä siis käytä liikaa aikaa ja resursseja loputtomaan speksailuun ja dokumentointiin kehitystyön pohjaksi, vaan mieti mitä ja kenet haluat tavoittaa palvelulla, ja etsi digitaalisen palvelukehityksen kumppani, joka pystyy tuottamaan arvoa ja konkreettisia tuloksia nopeasti ja tehokkaasti laadukkaalla kokonaisvaltaisella palvelusuunnittelulla ja kehityksellä.